+ EVANGÉLIUM Szent Máté könyvéből

Imádkozzatok üldözőitekért!

Abban az időben Jézus így szólt tanítványaihoz:

Hallottátok, hogy a régieknek ezt mondták: Szemet szemért, fogat fogért. Én pedig azt mondom nektek: Ne szálljatok szembe a gonosszal, hanem ha valaki arcul üt téged jobb felől, tartsd oda neki a bal arcodat. Aki perbe fog, hogy elvegye a ruhádat, annak add oda a köntösödet is. És ha valaki egy mérföldnyire kényszerít, menj vele kétannyira. Adj annak, aki kér, és aki kölcsönt akar, el ne fordulj tőle.

Hallottátok, hogy ezt mondták: Szeresd felebarátodat és gyűlöld ellenségedet. Én pedig azt mondom nektek: Szeressétek ellenségeiteket, tegyetek jót azokkal, akik gyűlölnek benneteket, imádkozzatok azokért, akik üldöznek és gyaláznak titeket, hogy gyermekei legyetek mennyei Atyátoknak, aki fölkelti napját jókra és gonoszokra egyaránt, és esőt ad mind az igazaknak, mind a bűnösöknek.

Ha ugyanis csak azokat szeretitek, akik titeket szeretnek, ugyan mi lesz a jutalmatok? Nem teszik meg ezt a vámosok is? És ha csak a testvéreiteknek köszöntök, mi az, amivel többet tesztek? Nem teszik meg ezt a pogányok is? Ti legyetek olyan tökéletesek, mint amilyen tökéletes a ti mennyei Atyátok!

1. Lectio – olvasás

1.1. Görög szöveg szó szerinti fordítása

3^8Ἠκούσατε ὅτι ἐρρέθη Ὀφθαλμὸν ἀντὶ ὀφθαλμοῦ καὶ ὀδόντα ἀντὶ ὀδόντος.

Hallottátok, hogy mondatott, szemet szemért, és fogat fogért.

3^9ἐγὼ δὲ λέγω ὑμῖν μὴ ἀντιστῆναι τῷ πονηρῷ ἀλλʼ ὅστις σε ῥαπίζει εἰς τὴν δεξιὰν σιαγόνα, στρέψον αὐτῷ καὶ τὴν ἄλλην·

Én pedig mondom nektek ne szegüljetek ellene a rossznak: hanem ha valaki megüt téged a jobb arcodon, fordítsd oda neki a másikat is,

4^0καὶ τῷ θέλοντί σοι κριθῆναι καὶ τὸν χιτῶνά σου λαβεῖν, ἄφες αὐτῷ καὶ τὸ ἱμάτιον·

és annak, aki a bíróság elé akar idézni téged, hogy elvegye az ingedet, engedd át neki a köpenyedet is,

4^1καὶ ὅστις σε ἀγγαρεύσει μίλιον ἕν, ὕπαγε μετʼ αὐτοῦ δύο.

és azzal, aki arra kényszerít téged, hogy megtegyél egy mérföldet, menj el vele kettőt.

4^2τῷ αἰτοῦντί σε δός, καὶ τὸν θέλοντα ἀπὸ σοῦ δανίσασθαι μὴ ἀποστραφῇς.

A téged kérőnek adj, és aki kölcsön akar kérni tőled, attól ne fordulj el.

4^3Ἠκούσατε ὅτι ἐρρέθη Ἀγαπήσεις τὸν πλησίον σου καὶ μισήσεις τὸν ἐχθρόν σου.

Hallottátok, hogy mondatott, szeresd a felebarátodat, és gyűlöld az ellenségedet.

4^4ἐγὼ δὲ λέγω ὑμῖν, ἀγαπᾶτε τοὺς ἐχθροὺς ὑμῶν καὶ προσεύχεσθε ὑπὲρ τῶν διωκόντων ὑμᾶς·

Én pedig mondom nektek, szeressétek az ellenségeiteket, és imádkozzatok a titeket üldözőkért,

4^5ὅπως γένησθε υἱοὶ τοῦ πατρὸς ὑμῶν τοῦ ἐν οὐρανοῖς, ὅτι τὸν ἥλιον αὐτοῦ ἀνατέλλει ἐπὶ πονηροὺς καὶ ἀγαθοὺς καὶ βρέχει ἐπὶ δικαίους καὶ ἀδίκους.

hogy így mennyei Atyátok fiaivá legyetek, mert felkelti a napját gonoszokra és jókra, és esőt ad igazaknak és hamisaknak.

4^6ἐὰν γὰρ ἀγαπήσητε τοὺς ἀγαπῶντας ὑμᾶς, τίνα μισθὸν ἔχετε; οὐχὶ καὶ οἱ τελῶναι ⸂τὸ αὐτὸ ποιοῦσιν;

Ugyanis, ha csak a benneteket szeretőket szeretitek, mi a jutalmatok? Nemde a vámosok is ezt teszik?

4^7καὶ ἐὰν ἀσπάσησθε τοὺς ἀδελφοὺς ὑμῶν μόνον, τί περισσὸν ποιεῖτε; οὐχὶ καὶ οἱ ἐθνικοὶ τὸ αὐτὸ ποιοῦσιν;

És ha csak a testvéreiteket üdvözlitek egyedül, mi többet tesztek? Nemde a pogányok is ezt teszik?

4^8Ἔσεσθε οὖν ὑμεῖς τέλειοι ὡς ὁ πατὴρ ὑμῶν ὁ οὐράνιος τέλειός ἐστιν.

Legyetek tehát ti tökéletesek, amint a ti Atyátok, a mennyei, tökéletes.

1.2. Nova Vulgata és magyar fordítások

NOVA VULGATA

Szent István Társulat fordítása

Szent Jeromos Katolikus Bibliatársulat fordítása

Békés-Dalos Újszövetségi Szentírás

Károli Gáspár revideált fordítása

Simon Tamás László O.S.B. Újszövetség-fordítása

38AUDISTIS QUIA DICTUM EST: "OCULUM PRO OCULO ET DENTEM PRO DENTE".

38Hallottátok a parancsot: Szemet szemért és fogat fogért.

38Hallottátok, hogy azt mondták: ‘Szemet szemért, és fogat fogért’.

38Hallottátok a parancsot: szemet szemért, fogat fogért!

38Hallottátok, hogy megmondatott: Szemet szemért és fogat fogért.

38Hallottátok, hogy megmondták: Szemet szemért, fogat fogért.

39EGO AUTEM DICO VOBIS: NON RESISTERE MALO; SED SI QUIS TE PERCUSSERIT IN DEXTERA MAXILLA TUA, PRAEBE ILLI ET ALTERAM;

39Én pedig azt mondom nektek, ne álljatok ellent a gonosznak. Aki megüti a jobb arcodat, annak tartsd oda a másikat is!

39Én viszont azt mondom nektek: ne szálljatok szembe a gonosszal, hanem aki megüt téged a jobb arcodon, fordítsd oda neki a másikat is.

39Én pedig azt mondom nektek: ne szállj szembe a gonosszal, hanem ha megütik arcod jobb felét, fordítsd oda a balt is.

39Én pedig azt mondom néktek: Ne álljatok ellene a gonosznak, hanem a ki arczul üt téged jobb felől, fordítsd felé a másik orczádat is.

39Én viszont azt mondom nektek, hogy ne szálljatok szembe a gonosszal, hanem annak, aki arcul üt jobb felől, tartsd oda másik arcodat is!

40ET EI, QUI VULT TECUM IUDICIO CONTENDERE ET TUNICAM TUAM TOLLERE, REMITTE EI ET PALLIUM;

40Aki perbe fog, hogy elvegye a ruhádat, annak add oda a köntösödet is!

40És aki el akarja perelni tőled az ingedet, engedd át neki a köpenyedet is;

40S ha pörbe fogva el akarják venni köpenyedet, add oda köntösödet is.

40És a ki törvénykezni akar veled és elvenni a te alsó ruhádat, engedd oda néki a felsőt is.

40Ha valaki pereskedni akar veled, hogy elvegye ingedet, engedd át neki köpenyedet is!

41ET QUICUMQUE TE ANGARIAVERIT MILLE PASSUS, VADE CUM ILLO DUO.

41S ha valaki egy mérföldnyire kényszerít, menj vele kétannyira!

41s ha valaki kényszerít téged egy mérföldnyire, menj el vele kettőre.

41S ha ezer lépésre kényszerítenek, menj el kétannyira.

41És a ki téged egy mértföldútra kényszerít, menj el vele kettőre.

41Ha pedig valaki egy mérföldnyi útra kényszerít, menj el vele kettőre!

42QUI PETIT A TE, DA EI; ET VOLENTI MUTUARI A TE, NE AVERTARIS.

42Aki kér, annak adj, s attól, aki kölcsönt akar tőled, ne tagadd meg!

42Aki kér tőled, annak adj, és attól, aki kölcsön akar kérni tőled, el ne fordulj.

42Adj a kérőnek, és aki kölcsönt akar, vissza ne utasítsd.

42A ki tőled kér, adj néki; és a ki tőled kölcsön akar kérni, el ne fordulj attól.

42Aki kér tőled, annak adj, és aki kölcsön akar kérni tőled, attól ne fordulj el!

43AUDISTIS QUIA DICTUM EST: "DILIGES PROXIMUM TUUM ET ODIO HABEBIS INIMICUM TUUM".

43Hallottátok a parancsot: Szeresd felebarátodat, és gyűlöld ellenségedet.

43Hallottátok, hogy azt mondták: ‘Szeresd felebarátodatés gyűlöld ellenségedet.’

43Hallottátok a parancsot: szeresd felebarátodat és gyűlöld ellenségedet!

43Hallottátok, hogy megmondatott: Szeresd felebarátodat és gyűlöld ellenségedet.

43Hallottátok, hogy megmondták: Szeresd felebarátodat, és gyűlöld ellenségedet!

44EGO AUTEM DICO VOBIS: DILIGITE INIMICOS VESTROS ET ORATE PRO PERSEQUENTIBUS VOS,

44Én pedig azt mondom nektek: szeressétek ellenségeiteket, és imádkozzatok üldözőitekért!

44Én viszont azt mondom nektek: Szeressétek ellenségeiteket, és imádkozzatok üldözőitekért,

44Én pedig azt mondom nektek: szeressétek ellenségeiteket (tegyetek jót haragosaitokkal) és imádkozzatok üldözőitekért (és rágalmazóitokért).

44Én pedig azt mondom néktek: Szeressétek ellenségeiteket, áldjátok azokat, a kik titeket átkoznak, jót tegyetek azokkal, a kik titeket gyűlölnek, és imádkozzatok azokért, a kik háborgatnak és kergetnek titeket.

44Én viszont azt mondom nektek, hogy szeressétek ellenségeiteket, és imádkozzatok azokért, akik üldöznek titeket,

45UT SITIS FILII PATRIS VESTRI, QUI IN CAELIS EST, QUIA SOLEM SUUM ORIRI FACIT SUPER MALOS ET BONOS ET PLUIT SUPER IUSTOS ET INIUSTOS.

45Így lesztek fiai mennyei Atyátoknak, aki fölkelti napját jókra is, gonoszokra is, esőt ad igazaknak is, bűnösöknek is.

45hogy fiai legyetek mennyei Atyátoknak, mert ő fölkelti napját a gonoszokra és a jókra, s esőt ad igazaknak és gonoszoknak.

45Így lesztek fiai mennyei Atyátoknak, aki fölkelti napját jókra és gonoszokra, esőt ad igazaknak és bűnösöknek.

45Hogy legyetek a ti mennyei Atyátoknak fiai, a ki felhozza az ő napját mind a gonoszokra, mind a jókra, és esőt ád mind az igazaknak, mind a hamisaknak.

45hogy fiai legyetek mennyei Atyátoknak, aki felkelti napját gonoszokra és jókra, és esőt ad igazaknak és hamisaknak egyaránt.

46SI ENIM DILEXERITIS EOS, QUI VOS DILIGUNT, QUAM MERCEDEM HABETIS? NONNE ET PUBLICANI HOC FACIUNT?

46Ha csupán azokat szeretitek, akik szeretnek benneteket, mi lesz a jutalmatok? Nem így tesznek a vámosok is?

46Ha ugyanis csak azokat szeretitek, akik titeket szeretnek, mi lesz a jutalmatok? Nemde a vámosok is ugyanezt teszik?

46Ha azokat szeretitek csak, akik titeket szeretnek, mi lesz a jutalmatok? Nem így tesznek a vámosok is?

46Mert ha azokat szeretitek, a kik titeket szeretnek, micsoda jutalmát veszitek? Avagy a vámszedők is nem ugyanazt cselekeszik-é?

46Ha azokat szeretitek, akik titeket szeretnek, milyen jutalomra számíthattok? Nem ugyanezt teszik a vámszedők is?

47ET SI SALUTAVERITIS FRATRES VESTROS TANTUM, QUID AMPLIUS FACITIS? NONNE ET ETHNICI HOC FACIUNT?

47S ha nem köszöntitek, csak barátaitokat, mi különöset tesztek? Nem így tesznek a pogányok is?

47És ha csak a testvéreiteket köszöntitek, mi rendkívülit tesztek? Nemde a pogányok is ugyanezt teszik?

47És ha nem köszöntitek, csak barátaitokat, mi többet tesztek? Nem így tesznek a pogányok is?

47És ha csak a ti atyátokfiait köszöntitek, mit cselekesztek másoknál többet? Nemde a vámszedők is nem azonképen cselekesznek-é?

47És ha csak testvéreiteket köszöntitek, mennyivel tesztek többet másoknál? Nem ugyanezt teszik a pogányok is?

48ESTOTE ERGO VOS PERFECTI, SICUT PATER VESTER CAELESTIS PERFECTUS EST.

48Legyetek hát tökéletesek, amint mennyei Atyátok tökéletes!

48Ti tehát legyetek tökéletesek, mint ahogy a ti mennyei Atyátok tökéletes.

48Ti olyan tökéletesek legyetek tehát, mint mennyei Atyátok.

48• Legyetek azért ti tökéletesek, miként a ti mennyei Atyátok tökéletes.

48Ti legyetek hát tökéletesek, ahogy mennyei Atyátok tökéletes!

1.3. Behatárolás

Szakaszunkat Máté evangéliumában a Hegyi beszédben találjuk, mely az 5. fejezettől egészen a 7. fejezetig tart. Máténál ez Jézus első összefüggő nagy beszéde, melyet a 8. fejezettől az Isten országáról való tanítások követnek. A Hegyi beszédben szakaszunkat a nyolc boldogság (5,3-12), valamint az apostolok feladatának bemutatása (5,13-16) előzi meg.

Az 5. fejezetben az ószövetségi törvény tökéletesítéséről olvashatunk. Az előző vasárnap evangéliumát folytatva, most az 5. fejezet utolsó két, régieknek szóló törvényét pontosítja Jézus.

A 6. fejezettől már az erény legfőbb gyakorlatait (az alamizsnálkodás, az imádság és a böjt) veszi górcső alá Jézus, közbe ékelve a Miatyánkot.

1.4. Szó szerinti üzenet

Máté az ószövetségi törvények Jézus általi beteljesítésének és elmélyítésének a fényében fejti ki a keresztény magatartást a rosszal szemben. Az előzőekhez hasonlóan Jézus tekintéllyel beszél az „én pedig mondom nektek” formula használatával (Mt 5,39.44). Az ellenséggel, a rosszal kapcsolatban elhangzó képletes jézusi beszéd segítségével az evangélista nem valamiféle mazochizmust, hanem az ellenfelet meglepő, annak helytelen cselekedeteiből őt szelíd határozottsággal kizökkentő, profetikus magatartást hangsúlyoz (vö. Róm 12,17-21).

Továbbá Máté ki szeretné emelni azt is, hogy minden keresztény jócselekedet, szeretet-megnyilvánulási mód az Atyára vezethető vissza. A keresztény ember azért legyen jó és nagylelkű, mert a mennyei Atya Jó, s így válik hasonlóvá hozzá (Mt 5,45.48). Ahogy Nemeshegyi Péter jezsuita atya is gyakran hangsúlyozza: „Jó az Isten, ezért jónak lenni jó.”

1.5. Kulcsszavak rövid elemzése

τέλειός (telejosz): érett, teljes, tökéletes (Mt 5,48)

A szó egyes és többes számban is az evangéliumokban egyedül Máténál fordul elő, és csak Jézus beszédeiben: a mostani szakasz végén, illetve a Mester és egy ifjú találkozásának epizódjában (Mt 5,48; Mt 19,21). A kifejezés az ifjú esetében a vagyon eladásához, annak a szegények közti kiosztásához és Jézus követéséhez (Mt 19,21), míg a Hegyi beszédben az ellenség iránti nagylelkűséghez fűződik (Mt 5,48a). Mindezek a szeretet logikáját írják le, ami teljesen és tökéletes módon Istenben valósul meg (Mt 5,48b), aki maga a Szeretet (vö. 1Jn 4,16). Ennek fényében megállapíthatjuk, hogy az ember akkor válik egyre jobban tökéletessé, teljesen éretté, ha szeret, ahogy a szó utolsó szentírási előfordulási helye is jelzi, amely szerint a tökéletes szeretet kiveti a félelmet (1Jn 4,18). Szeretve tehát, amely elmegy egészen az ellenség iránti szeretetig is, leszünk hasonlókká a mennyei Atyához. Ez a szeretet teszi éretté, egységessé az embert.

1.6. Kontextuális – kánoni párhuzamok

Párhuzamok Máté evangéliumán belül

Mt 19,19.21 apádat és anyádat tiszteld, felebarátodat pedig szeresd úgy, mint saját magadat.” „Ha tökéletes akarsz lenni – felelte Jézus–, add el, amid van, az árát oszd szét a szegények között, így kincsed lesz a mennyben. Aztán gyere és kövess engem!

Mt 22,10 A szolgák ki is mentek az utakra és összeszedtek mindenkit, akit csak találtak, jókat, gonoszokat egyaránt. A menyegzős terem megtelt vendégekkel.

Mt 22,39 A második hasonló hozzá: Szeresd felebarátodat, mint saját magadat.

Szinoptikus és jánosi párhuzamok

Lk 6,27-36 Nektek, akik hallgattok, ezt mondom: Szeressétek ellenségeiteket, tegyetek jót gyűlölőitekkel. Azokra, akik átkoznak benneteket, mondjatok áldást, és imádkozzatok rágalmazóitokért. Ha arcul üt valaki, tartsd neki oda a másik arcodat is. Annak, aki elveszi köntösödet, add oda a ruhádat is. Mindenkinek, aki kér tőled, adj, és aki elviszi, ami a tied, attól ne kérd vissza. Úgy bánjatok az emberekkel, ahogy akarjátok, hogy veletek is bánjanak. Mert ha csak azokat szeretitek, akik benneteket is szeretnek, milyen hálát várhattok érte? Hisz a bűnösök is szeretik azokat, akik őket szeretik. Mert ha azokkal tesztek jót, akik veletek is jót tesznek, milyen hálára számíthattok? Hisz így a bűnösök is tesznek jót. Ha csak a visszafizetés reményében adtok kölcsönt, milyen hálát várhattok érte? A bűnösök is kölcsönöznek a bűnösöknek, hogy ugyanazt visszakapják. Szeressétek inkább ellenségeiteket: tegyetek jót, adjatok kölcsön, és semmi viszonzást ne várjatok. Így nagy jutalomban részesültök, a Magasságosnak lesztek a fiai, hisz ő is jó a hálátlanokhoz és a gonoszokhoz. Legyetek hát irgalmasok, amint Atyátok is irgalmas.

Lk 23,34 Jézus pedig mondta: „Atyám, bocsáss meg nekik, hisz nem tudják, mit tesznek.” Ruháján sorsot vetve megosztoztak.

Jn 18,22 E szavakra az egyik poroszló arcul ütötte Jézust ezt mondva: „Így felelsz-e a főpapnak?”

Kánoni elemzés (párhuzamok a Szentírás más könyveiben)

Kiv 21,24 szemet szemért, fogat fogért, kezet kézért, lábat lábért

Kiv 23,4-5 Ha ellenséged eltévedt marhájára vagy szamarára bukkansz, hajtsd vissza hozzá. Ha látod, hogy ellenséged szamara a teher alatt összerogyott, ne kerüld ki ellenségedet, hanem segíts neki felállítani.

Lev 11,44 Én, az Úr vagyok a ti Istenetek. Ti megszentelődtetek, szentté lettetek, mivel én szent vagyok. Ezért ne tegyétek magatokat tisztátalanná a földön mászkáló állatokkal.

Lev 19,2 Szólj Izrael fiainak egész közösségéhez és mondd meg nekik: Legyetek szentek, mert én, az Úr, a ti Istenetek szent vagyok.

Lev 19,18 Ne légy bosszúálló, és ne gyűlölködj néped fiaival. Szeresd embertársadat úgy, mint magadat. Én vagyok az Úr.”

Lev 19,34 A veletek lakó idegen olyan legyen számotokra, mint a közületek való, és szeresd úgy, mint saját magadat, hiszen ti is idegenek voltatok Egyiptom földjén. Én vagyok az Úr, a ti Istenetek.

Lev 24,20 törést törésért, szemet szemért, fogat fogért. Amilyen az emberen okozott kár, olyat kell neki is elviselnie

MTörv 7,2 ha az Úr, a te Istened majd kiszolgáltatja neked, s te legyőzöd őket, akkor töltsd be rajtuk az átkot, ne köss velük szövetséget és ne könyörülj meg rajtuk.

MTörv 15,7 Ha szegény akad közted, egy testvéred valamelyik városodban vagy földeden, amelyet az Úr, a te Istened ad majd neked, ne keményítsd meg szívedet, és ne csukd be a markod testvéred, a szegény előtt.

MTörv 18,13 Légy egészen hű az Úrhoz, a te Istenedhez.

MTörv 19,21 Életért életet, szemért szemet, fogért fogat, kézért kezet, lábért lábat!” MTörv 23,4.7 Sem ammonita, sem moábita nem léphet be az Úr közösségébe, még a tizedik nemzedékük sem léphet be az Úr közösségébe sohasem (…) Ne kívánj nekik, amíg csak élsz, jó sorsot és szerencsét.

Péld 20,22 Ne mondd: „Csak a rosszat fizetem vissza!” Hagyatkozz az Úrra, ő majd kártalanít.

Péld 24,29 Ne mondd: „Ahogy ő tett, úgy teszek én is, megfizetek neki tetteihez mérten.”

Péld 25,21 Ha ellenséged éhes, adj neki kenyeret, hogyha meg szomjas, adjál neki vizet!

Sir 4,10 Az árvákhoz olyan légy, mintha apjuk volnál, s mintha férjük volnál, légy olyan az özvegyekhez. Így leszel a Magasságbeli fia, és ő jobban fog szeretni tégedet, mint tulajdon anyád.

Iz 50,6 Hátamat odaadtam azoknak, akik vertek, arcomat meg, akik tépáztak. Nem rejtettem el arcomat azok elől, akik gyaláztak és leköpdöstek.

ApCsel 7,60 Majd térdre esett és hangosan felkiáltott: „Uram, ne ródd fel nekik bűnül!” Ezekkel a szavakkal elszenderült.

Róm 12,14 Áldjátok üldözőiteket, áldjátok, s ne átkozzátok.

Róm 12,19-21 Ne szolgáltassatok magatoknak igazságot, szeretteim, hanem hagyjatok teret az Isten haragjának, hiszen írva van: „Enyém a bosszú, én majd megfizetek” – mondja az Úr. Sőt, ha ellenséged éhezik, adj neki enni, ha szomjazik, adj neki inni. Ha ezt teszed, izzó parazsat raksz a fejére. Ne engedd, hogy legyőzzön a rossz, inkább te győzd le a rosszat jóval.

Róm 13,9 Hiszen a parancs: ne törj házasságot, ne ölj, ne lopj, a másét ne kívánd, s ami egyéb parancs még van, mind ebben az egyben tetőződik: Szeresd embertársadat, mint saját magadat.

1Kor 4,12 Nincs otthonunk, és kezünk munkájával keressük kenyerünk. Ha átkoznak minket, áldást mondunk, ha üldöznek, türelemmel viseljük

1Kor 6,7 Már az is kifogásolható, hogy pereskedtek egymással. Miért nem viselitek el inkább az igazságtalanságot? Miért nem tűritek el inkább a károsodást?”

1Kor 14,20 Testvérek, értelem dolgában ne legyetek gyerekek. Csak a gonoszság terén maradjatok kiskorúak, gondolkodásotokban azonban legyetek felnőttek.

Gal 5,14 Mert az egész törvény ebben a mondatban teljesedik be: Szeresd felebarátodat, mint saját magadat.

Ef 5,1 Mint Isten kedves gyermekei, legyetek az ő követői.

Kol 4,12 Köszönt titeket földitek, Epafrász, Krisztus Jézus szolgája. Ő állandóan küzd értetek imáiban, hogy teljesen és tökéletesen megvalósítsátok Isten akaratát.

1Tessz 5,15 Ügyeljetek, hogy senki ne fizessen rosszal a rosszért, hanem törekedjetek mindig jót tenni egymással és mindenkivel.

Jak 1,4 Az állhatatosságnak meg tökéletességre kell vezetnie, hogy tökéletesek és feddhetetlenek legyetek, és semmilyen tekintetben ne essetek kifogás alá.

Jak 2,8 Természetesen, ha megtartjátok a királyi törvényt az Írás szerint: „Szeresd embertársadat, mint saját magadat”, helyesen jártok el.

1Pt 1,16 mert meg van írva: „Szentek legyetek, amint én is szent vagyok”

1Pt 2,23 Amikor szidalmazták, nem viszonozta a szidalmat; amikor szenvedett, nem fenyegetőzött, hanem rábízta magát az igazságos bíróra.

1Pt 3,9 Ne fizessetek a rosszért rosszal, se a szidalomért szidalommal. Mondjatok inkább áldást, mert arra kaptatok meghívást, hogy az áldás legyen az örökségetek.

2. Meditatio – elmélkedés

2.1. Patrisztikus nézőpont

Alexandriai Szent Athanasziosz: „Legyetek tökéletesek, mint ahogy mennyei Atyátok tökéletes. Ezt nem azért mondta az Üdvözítő, hogy olyanok legyünk, mint az Atya, hiszen képtelenség, hogy olyanokká váljunk, mint ő, mert mi teremtmények vagyunk, és a semmiből jöttünk létre, hanem amint arra figyelmeztetett, hogy ne legyünk olyanok, mint az állatok („ne legyetek olyanok, mint a ló”). Vagyis ne az értelmetlenségüket utánozzuk. Ugyanígy nem azért mondta: „legyetek irgalmasok, mint ahogy az Atya”, hogy olyanok legyünk, mint az Isten, hanem hogy az ő jótettére tekintve azokat a jó cselekedeteket, amelyeket véghezviszünk, ne az emberek miatt, hanem őmiatta vigyük véghez, hogy aztán tőle, ne pedig az emberektől várjunk jutalmat. Mivel ugyanis egy természet szerinti, igaz és egyszülött Fiú van, mi is fiak vagyunk, de nem úgy, mint ő, természet szerint és valójában, hanem a minket fiaknak hívó Atya kegyelme szerint. Földből való ember létünkre isteneknek hívnak bennünket, de nem úgy vagyunk azok, mint ahogy az igaz Isten vagy az ő Igéje, hanem mint ahogyan az ezt a kegyelmet nyújtó Isten akarta. Így vagyunk tehát irgalmasok, mint az Isten, nem úgy, hogy egyenlők lennénk Istennel, sem úgy, hogy természet szerinti és igazi jótevők lennénk. Hiszen nem a mi találmányunk a jótékonyság, hanem az Istené, hogy amit maga Isten adott nekünk kegyelemből, azt mi is megkülönböztetés nélkül átadjuk másoknak, és egyszerűen mindenkire kiterjesszük a jótékonykodást. Csak így tudunk valamiképp az ő utánzóivá válni, és nem másképp, mint hogy a tőle kapott dolgokat juttatjuk egymásnak.

2.2. Tanítóhivatali nézőpont

2.2.1. Katolikus Egyház Katekizmusa

1931. Az emberi személy tisztelete föltételezi ennek az elvnek a tiszteletben tartását: "minden egyes embernek a felebarátot -- kivétel nélkül -- úgy kell tekintenie, mint saját »alteregóját«, gondoskodva elsősorban az életéről és a hozzá szükséges eszközökről". A saját erejével semmiféle törvényhozás nem tudja kizárni a félelmeket, az előítéleteket, a gőg és a vak önszeretete (egoizmus) magatartását, amelyek ellenkeznek a valóban testvéri társadalom berendezkedésével. E cselekvésmódokat csak a szeretet szünteti meg, mely minden emberben megtalálja a "felebarátot", a testvért.

1789. Néhány szabályt minden esetben alkalmazni kell:

Soha nem szabad rosszat tenni azért, hogy abból jó származzék.

Az aranyszabály: "Amit akartok, hogy veletek tegyenek az emberek, ti is tegyétek velük" (Mt 7,12).

A szeretet mindig tiszteletben tartja a felebarátot és annak lelkiismeretét: "Ha testvéred ellen vétkezel, mert megsérted aggályos lelkiismeretét, Krisztus ellen vétkezel" (1Kor 8,12). Jobb, ha nem teszel olyat, "ami miatt testvéred megütközik, megbotránkozik vagy meginog" (Róm 14,21).

1706. Az ember értelmével fölismeri Isten hangját, "aki őt mindig arra szólítja, hogy tegye a jót, és kerülje a rosszat". Mindenkinek követnie kell ezt a törvényt, mely ott visszhangzik a lelkiismeretben, s Isten és a felebarát szeretetében teljesedik be. Az erkölcsi élet gyakorlata tanúskodik az emberi személy méltóságáról.

1844. A szeretet erényével Istent mindenekfölött, a felebarátunkat pedig, mint önmagunkat, Isten szeretetéért szeretjük. Ez a "tökéletesség köteléke" (Kol 3,14) és minden erény formája.

1825. Krisztus irántunk való szeretetből halt meg, amikor még "ellenségek" (Róm 5,10) voltunk. Az Úr megköveteli tőlünk, hogy úgy szeressük, mint Ő, ellenségeinket is, hogy a legtávolabbinak is felebarátja legyünk; hogy mint Őt szeressük a kicsinyeket és a szegényeket.

Szent Pál apostol felülmúlhatatlan leírást adott a szeretetről: "A szeretet türelmes, a szeretet jóságos, a szeretet nem féltékeny, nem kérkedik, nem is kevély. Nem tapintatlan, nem keresi a maga javát, nem gerjed haragra, a rosszat nem rója fel. Nem örül a gonoszságnak, örömét az igazság győzelmében leli. Mindent eltűr, mindent elhisz, mindent remél, mindent elvisel." (1Kor 13,4--7)

1933. Ugyanez a kötelesség kiterjed azokra is, akik másként gondolkoznak vagy cselekednek, mint mi. Krisztus tanítása oly messzire megy, hogy a bántások bocsánatát kéri, és a szeretet parancsát, mely az új Törvény sajátossága, kiterjeszti valamennyi ellenségre. Az evangélium szellemében történő szabadítás összeegyeztethetetlen az ellenségnek mint személynek gyűlöletével, de nem a rossz gyűlöletével, amit az mint ellenség művel.

1968. Az evangéliumi Törvény beteljesíti a Törvény parancsolatait. Az Úr beszéde nem oldja föl és nem fokozza le a régi Törvény erkölcsi előírásait, hanem előhozza rejtett erőiket és új igényeket fakaszt belőlük: kinyilatkoztatja teljes isteni és emberi igazságukat. Nem ad hozzá új, külső parancsolatokat, hanem a cselekedetek gyökerét újítja meg, a szívet, ahol az ember választ tiszta és tisztátalan között, ahol a hit, a remény, a szeretet és velük a többi erény formálódik. Így az evangélium a mennyei Atya tökéletességének követésével tökéletesíti a Törvényt, isteni nagylelkűséggel megbocsátva az ellenségeknek és imádkozva az üldözőkért.

2262. Az Úr a Hegyi Beszédben megismétli a parancsolatot: "Ne ölj!" (Mt 5,21), és hozzáteszi a harag, a gyűlölet és a bosszúállás tilalmát. Sőt, Krisztus megkívánja tanítványától, hogy a másik arcát is tartsa oda, és szeresse ellenségeit. Ő maga nem védekezett, és megparancsolta Péternek, hogy tegye vissza hüvelyébe a kardját.

2303. A szándékos gyűlölet ellenkezik a szeretettel. A felebarát gyűlölete bűn, amikor az ember megfontoltan rosszat kíván neki. A felebarát súlyos gyűlölete bűn, amikor megfontoltan súlyos rosszat kíván neki. "Én pedig azt mondom nektek, szeressétek ellenségeiteket és imádkozzatok üldözőitekért. Így lesztek fiai mennyei Atyátoknak..."(Mt 5,44--45)

2647. A közbenjárás másokért előterjesztett kérés. Nem ismer határokat, és az ellenségekre is kiterjed.

„Ti legyetek olyan tökéletesek, mint amilyen tökéletes a ti mennyei Atyátok!”

41. Minden teremtmény fölmutat valami istenhasonlóságot, különösen az Isten képére és hasonlatosságára teremtett ember. A teremtmények sokfajta tökéletessége (igazságuk, jóságuk, szépségük) Isten végtelen tökéletességét tükrözi. Ezért tudunk Istenről teremtményei tökéletességei alapján megállapításokat tenni, "mert a teremtmények nagyságából és szépségéből következtetni lehet Teremtőjükre" (Bölcs 13,5).

1827. Valamennyi erény gyakorlását a szeretet élteti és indítja; ő a "tökéletesség köteléke" (Kol 3,14); az erények formája; összekapcsolja és egymás között elrendezi őket; az erények keresztény gyakorlásának forrása és végpontja. A szeretet megerősíti és megtisztítja emberi szeretőképességünket, és fölemeli az isteni szeretet természetfölötti tökéletességére.

1709. Aki hisz Krisztusban, Isten gyermekévé válik. Ez a gyermekké fogadás átalakítja és megadja neki, hogy Krisztus példáját kövesse; képessé teszi arra, hogy helyesen cselekedjék és a jót tegye. A tanítvány Megváltójával egyesülve eléri a szeretet tökéletességét, az életszentséget. A kegyelemben megérett erkölcsi élet örök életbe, a mennyország dicsőségébe torkollik.

2013. "Minden rendű és állapotú Krisztus-hívő meghívást kap a keresztény élet teljességére és a szeretet tökéletességére." Mindannyian meghívást kapnak az életszentségre: "Legyetek hát tökéletesek, amint mennyei Atyátok tökéletes" (Mt 5,48):

"E tökéletesség elnyeréséért a hívők vessék latba a Krisztus ajándékozásának mértéke szerint kapott erőket, hogy az Ő nyomában járva és hozzá hasonlóvá válva, mindenben teljesítve az Atya akaratát, szívvel-lélekkel Isten dicsőségére és a

felebarátok szolgálatára szenteljék magukat. Isten népének szentsége így hozza meg bőséges gyümölcseit, amint ezt az Egyház története oly sok szent élete által ragyogóan bizonyítja."

2028. "Minden (...) Krisztus-hívő meghívást kap a keresztény élet teljességére és a szeretet tökéletességére." "Az Apostoltól megtanultuk, hogy az erényben az a tökéletesség vége, hogy nem ismer határokat."

2.2.2. Pápai gondolatok

Szent II. János Pál pápa Evangelium vitae kezdetű enciklikája

55. Ezen nem kell meglepődni: embert ölni, akiben Isten képmása van jelen, különösen súlyos bűn. Egyedül Isten az élet ura! Mindazonáltal az egyéni és társadalmi élet bonyolult és gyakran drámai helyzetei láttán a hívő gondolkodás kezdettől fogva kereste teljesebb és mélyebb megértését annak, hogy mit is tilt és mit ír elő Isten parancsolata. Vannak ugyanis olyan helyzetek, amelyekben az Isten törvénye által adott értékek látszólagos ellentmondásban jelennek meg. Ilyen helyzet például a jogos önvédelemé, amikor a saját élet megvédéséhez való jog és a másik élete sértésének tilalma nehezen föloldható konfliktusba kerül. Kétségtelen, hogy az élet belső értéke s a kötelezettség, hogy önmagunkat nem kevésbé kell szeretnünk mint a felebarátot, valóban jogos alapot adnak az önvédelemhez. A felebaráti szeretet parancsa, melyet meghirdetett az Ószövetség és Jézus megerősített, föltételezi önmagunk szeretetét, mint mércét: „Szeresd felebarátodat, mint önmagadat”. Senki sem mondhat le tehát az önvédelemről az élet vagy önmaga iránti szeretet hiánya miatt, de megteheti az önszeretetet az evangéliumi boldogságok szellemében elmélyítő és átformáló hősies szeretetből azzal az önfeláldozással, melynek magasztos példája maga az Úr Jézus.

Másrészt „a jogos önvédelem nemcsak jog lehet, hanem súlyos kötelessége is azoknak, akik mások életéért, a család és a polgári közösség közjaváért felelősek.” Előfordul sajnos, hogy a támadót csak úgy lehet ártalmatlanná tenni, hogy megölik. Ebben a föltevésben a halálos kimenetelt a támadó váltotta ki, aki cselekményével halálveszélynek tette ki magát; olyan esetekben is, amikor az értelem használatának hiánya miatt erkölcsileg nem vonható felelősségre.

Szent II. János Pál pápa Redemptionis donum kezdetű apostoli levele

9. A fogadalom révén mindegyikőtök előtt föltárul az evangéliumi tanácsok útja. Az evangéliumban ugyanis többször találkozunk olyan buzdításokkal, melyek meghaladják a parancsolat határait azáltal, hogy nem csupán azt mutatják meg, ami „kötelező”, hanem azt is, ami „jobb”. Ilyen buzdítás: ne ítélj(lásd Mt 7,1), adj kölcsönt, viszonzást nem várva(Lk 6,35), tegyetek eleget annak, aki kér vagy kíván valamit tőletek (lásd Mt 5,40-42), hívd lakomára a szegényeket (lásd Lk 14,13-14), bocsássatok meg az embereknek (lásd Mt 6,14-15); és más hasonlók. Ha a hagyomány szerint az evangéliumi tanácsokra tett fogadalom három dologra, a szüzességre, a szegénységre és az engedelmességre összpontosul, úgy tűnik, e hagyomány eléggé rávilágít fontosságukra, mint az üdvrend fő, és bizonyos értelemben „összefoglaló” mozzanataira. Mindaz, ami az evangéliumban tanácsként elhangzik, abba az útba torkollik, melyre Krisztus hív, mondván: „kövess engem!” De ezt az utat a szüzesség, a szegénység és az engedelmesség „krisztusközpontúvá” teszi, és ráüti a megváltás egész rendjének pecsétjét.

Ennek a rendnek természetéhez tartozik a világmindenség átalakítása az emberi szív által, a lélek mélyéből: „A természet sóvárogva várja Isten fiainak megnyilvánulását... abban a reményben, ...hogy a mulandóság szolgai állapotából majd fölszabadul az Isten fiainak dicsőséges szabadságára” (Róm 8,19-21). Ez az átalakulás együtt jár azzal a szeretettel, melyet Krisztus hívása áraszt az ember szívébe; azzal a szeretettel, mely a megszenteltség lényegét adja: mellyel egy férfi vagy nő, a keresztségen alapuló szerzetesi fogadalommal Istennek szenteli magát. Magának a megváltás rendjének alapjait fedezhetjük föl, ha olvassuk Szent János első levelének szavait: „Ne szeressétek a világot, sem azokat, amik a világban vannak. Ha valaki szereti a világot, az Atya szeretete nincs benne; mert minden, ami a világban van, a test kívánsága, a szemek kívánsága és az élet kevélysége; mindez nem az Atyától, hanem a világból való. Elmúlik a világ is, és a kívánsága is; aki pedig megteszi Isten akaratát, megmarad örökre.” (1Jn 2,15-17)

Kedves testvérek és nővérek, a szerzetesi fogadalom szívetekbe oltja az Atya szeretetét, azt a szeretetet, mely eltölti Jézusnak, a világ Megváltójának szívében van. Ez a szeretet átöleli a világot és mindent, ami benne az Atyától való; s arra törekszik, hogy legyőzzön mindent, „ami nem az Atyától való”. Arra törekszik, hogy legyőzze a hármas kívánságot. „A test kívánsága, a szemek kívánsága és az élet kevélysége” az ember bensőjéhez tapad, mint annak az áteredő bűnnek az öröksége, mely az ember szívében sokszorosan eltorzította a kapcsolatot az Isten által teremtett és az ember uralmára bízott világgal (lásd Ter 1,28).

A megváltás rendjében a tisztaság, a szegénység és az engedelmesség evangéliumi tanácsai a leghatásosabb eszközök arra, hogy az ember szívében átformálódjék ez a „világgal” való kapcsolat: mind a külső világgal, mind azzal a saját „énnel”, mely bizonyos módon a fő alkotórésze a bibliai értelemben vett „világnak”, amennyiben belőle fakad mindaz, „ami nem az Atyától való”.

Szent János fentebb idézett első levele alapján könnyen belátható, hogy a három evangéliumi tanácsnak milyen nagy jelentősége van a megváltás egyetemes rendjében. Ugyanis az evangéliumi tisztaság segít bennünket, hogy benső életünkben átalakítsunk mindent, ami a test kívánságából ered; az evangéliumi szegénység segít átformálni mindazt, ami a szemek kívánságából ered; végül az evangéliumi engedelmesség eredményezi azt, hogy helyesbítsünk mindent, ami az ember szívében az élet kevélységéből ered. Mindezeket figyelembe véve szándékosan beszélünk a győzelemről, mint átalakulásról, mert a megváltás egész rendjét írják körül azok a szavak, melyeket Krisztus főpapi imájában az Atyához intézett: „Nem azt kérem tőled, hogy vedd ki őket a világból, hanem hogy óvd meg őket a gonosztól” (Jn 17,15). Az evangéliumi tanácsok lényegüknél fogva „a teremtés megújítását” szolgálják: a világnak úgy kell az ember hatalma alá kerülnie, hogy maga az ember tökéletesen átadhassa magát az Istennek.

Szent II. János Pál pápa Evangelium vitae kezdetű enciklikája

41. A „ne ölj” parancsolatot, melyet magában foglal és elmélyít a felebaráti szeretet pozitív parancsa, teljes érvényességében megerősíti az Úr Jézus. A gazdag ifjúnak, aki kérdezi tőle: „Mester, mi jót kell tennem, hogy örök életem legyen?”, úgy válaszol: „Ha be akarsz menni az életre, tartsd meg a parancsolatokat. És elsőként idézi a „ne ölj”-t. A Hegyi Beszédben Jézus a tanítványaitól az írástudókét és a farizeusokét fölülmúló igazságot kíván az élet tekintetében is: „Hallottátok, hogy mondatott a régieknek: Ne ölj. Aki öl, állítsák törvényszék elé.Én pedig azt mondom nektek: Már azt is állítsák törvényszék elé, aki haragszik testvérére.”

Jézus szavaival és tetteivel tovább magyarázza az élet sérthetetlenségére vonatkozó parancsolat pozitív követelményeit. Ezek már az Ószövetségben jelen voltak, ahol a törvények biztosítani és oltalmazni akarták a gyenge és fenyegetett életet: a jövevényt, az özvegyet, az árvát, a beteget, a szegényt s általában a még meg nem született életet. Jézussal ezek a pozitív követelmények új erőt és lendületet kaptak, s teljes terjedelmükben és mélységükben mutatkoznak meg: a testvér életének gondozásától (testvéren értve a családtagot, a nép tagját és az Izrael földjén élő jövevényt) az idegennel való törődésen át egészen az ellenség szeretetéig.

Az idegen már nem idegen annak, akinek – az irgalmas szamaritánus példabeszédének tanítása szerint – minden szükséget szenvedőt a felebarátjának kell tekintenie egészen addig, hogy felelősséget vállal az életéért. Az ellenség sem ellenség többé annak, akinek szeretnie kell őt és „jót kell vele tennie”, azáltal, hogy ingyen és készségesen segítségére siet szükségében. Ennek a szeretetnek a csúcsa az ellenségéért való imádság, mely a Gondviselő Istennel tesz hasonlóvá a szeretetben: „Én pedig azt mondom nektek, hogy szeressétek ellenségeiteket és imádkozzatok üldözőitekért. Így lesztek fiai mennyei Atyátoknak, aki fölkelti napját jókra is, gonoszokra is, és esőt ad jóknak is, bűnösöknek is.”

Így Isten parancsolatának, mely az emberi életet oltalmazza, a legmélyebb szempontja az, hogy tiszteletet és szeretetet követel minden személy iránt és mindenki élete iránt. Ez az a tanítás, mellyel Pál apostol Jézus szavát visszhangozva a római keresztényekhez fordul: „A parancs: ne törj házasságot, ne ölj, ne lopj, másét ne kívánd, s ami egyéb parancs még van, mind ebben az egyben foglaltatik össze: Szeresd felebarátodat, mint önmagadat. A szeretet nem tesz rosszat a felebarátnak: a törvény tökéletes teljesítése a szeretet.”

„Növekedjetek és szaporodjatok, töltsétek be a földet és hajtsátok uralmatok alá”: az ember felelőssége az élettel kapcsolatban.

2.3. Liturgikus nézőpont

2.3.1. Az evangéliumi szakasz kapcsolódási pontjai a szentmise szertartásának egyéb szövegeivel

Az e heti evangéliumi szakasz továbbra is a hegyi beszédben megörökített tanítások sorát folytatja, ezúttal az ellenségszeretetet állítva a középpontba (Mt 5,38-48). Kiemelkedő az érvelésben az, hogy Jézus az ellenség iránti szeretetteljes, alázatos odafordulást az Atya „magatartásával” indokolja: Jézus tanítványai azért tegyenek jót a velük gonoszul bánókkal, mert az Atya is így tesz, „fölkelti napját” és enyhítő esőt hoz a jókra és bűnösökre egyaránt. Meg is fogalmazza az evangéliumban Jézus „Ti legyetek olyan tökéletesek, mint amilyen tökéletes a ti mennyei Atyátok” (Mt 5,48). Ehhez kapcsolható az olvasmány (Lev 19,1-2-17-18), mely Izrael fiai számára hasonló indoklással fordul: „Legyetek szentek, mert én, az Úr, a ti Istenetek szent vagyok” (Lev 19,2). Ezután az olvasmány folytatásában a gyűlölködés és a bosszúállás elleni buzdításról olvashatunk, mely szintén kapcsolódik az evangélium üzenetéhez.

A válaszos zsoltár (Zsolt 102 (103.),1-2.3-4-8 és 10.12-13) az Úr irgalmasságát emeli ki: az Úr „nem bűneink szerint bánik velünk, és nem gonoszságunk szerint fizet vissza nekünk” (Zsolt 102 (103), 10) – ez adja az alapot ahhoz, miért kell nekünk is így bánnunk a többi emberrel, köztük az ellenségeinkkel is. Ehhez hasonlóan a kezdőének (Zsolt 12,6) is Isten irgalmasságáról, jóságáról szól.

A szentlecke (1Kor 3,16-23) úgy beszél a keresztényekről, mint Isten templomáról, akikben Isten Lelke lakik. Ez szintén úgy kapcsolható az evangéliumhoz, hogy az olyan ember, aki tudatában van ennek, nem bánhat másképp embertársaival, mint ahogyan Jézus tanítja.

Az egyetemes könyörgésekben azért imádkozunk, hogy a Jézus által meghirdetett szeretet gátjai eltűnjenek a szívünkből. A pap záró imája szintén az Atyához való hasonlóságot emeli ki: „Add kegyelmedet, hogy az áldozatkész és megbocsátó szeretet gyakorlásában minél tökéletesebben hasonlítsunk hozzád”.

Az evangéliumot felvezető alleluja vers egy újabb szemponttal gazdagítja a hegyi beszédben elhangzott buzdítást: „Aki megtartja Krisztus igéjét, az valóban szereti az Istent” (1Jn 2,5). Itt már nem csak az Atyához való hasonlóság gondolata szerepel, hanem az Isten iránti szeretet, mint alapvető „motiváció” jelenik meg Krisztus igéinek követésében – ez vonatkozik az ellenségszeretetre is.

2.3.2. Liturgikus énekek

Éneklő Egyház:

Mondtam az Úrnak (607)

https://nepenektar.hu/idoszak/evkozi_ido/liturgia/207/gr/742/mondtam-az-urnak-ego-dixi-domine

Gitáros, illetve taizei énekek:

Te vagy a fény (Taize)

https://www.youtube.com/watch?v=u5i8WZBzF04

Te erőt adsz…

https://www.youtube.com/watch?v=YKX599YflgU

Pintér Béla: A Szeretet nem fogy el sosem…

https://www.youtube.com/watch?v=vCz57q7r3Q0

2.4. Pedagógiai nézőpont

2.4.1. Evangélium témáját feldolgozó irodalmi művek

József Attila: Tudod, hogy nincs bocsánat

Tudod, hogy nincs bocsánat,

hiába hát a bánat.

Légy, ami lennél: férfi.

A fű kinő utánad.

A bűn az nem lesz könnyebb,

hiába hull a könnyed.

Hogy bizonyság vagy erre,

legalább azt köszönjed.

Ne vádolj, ne fogadkozz,

ne légy komisz magadhoz,

ne hódolj és ne hódits,

ne csatlakozz a hadhoz.

Maradj fölöslegesnek,

a titkokat ne lesd meg.

S ezt az emberiséget,

hisz ember vagy, ne vesd meg.

Emlékezz, hogy hörögtél

s hiába könyörögtél.

Hamis tanúvá lettél

saját igaz pörödnél.

Atyát hivtál elesten,

embert, ha nincsen isten.

S romlott kölkökre leltél

pszichoanalizisben.

Hittél a könnyü szóknak,

fizetett pártfogóknak

s lásd, soha, soha senki

nem mondta, hogy te jó vagy.

Megcsaltak, úgy szerettek,

csaltál s igy nem szerethetsz.

Most hát a töltött fegyvert

szoritsd üres szivedhez.

Vagy vess el minden elvet

s még remélj hű szerelmet,

hisz mint a kutya hinnél

abban, ki bízna benned.

Ady Endre: Jobb nem vagyok...

Jobb nem vagyok, mint annyi sok más,

Egy beteg kornak dalosa.

Vergődöm az ellentétek közt,

De irányt nem lelek soha.

Magas, dicső eszmék hevítnek,

De elkap a tömegnek árja:

Bennem van a kornak erénye

S bennem van minden léhasága...

De néha, lázas éjszakákon

Lehull előttem a lepel,

Eszembe jut, hány édes álmot,

Hány ideált temettem el;

Reám szakad lelket zaklatva

Egy eltévesztett élet vádja

S egy-egy megtisztult dalba ömlik

Lelkem felújult ifjusága...

A mosoly

Saint-Exupéry vadászpilótaként harcolt a nácik ellen, és bevetés közben veszítette életét. A második világháború előtt a spanyol polgárháborúban is részt vett a köztársaságiak oldalán. Ez az időszak ihlette "A mosoly " című elbeszélését. A történet szerint ellenséges fogságba esett, és a börtönbe zárták.

Őrei rideg tekintetéből és a durva bánásmódból biztosra vette, hogy másnap kivégzik.

Nem volt kétséges, hogy halálra szánnak. Remegtem az idegességtől. A zsebeimben kutattam, hátha maradt valahol egy cigaretta a motozás után. Találtam is egyet, de reszkető ujjaimmal alig tudtam az ajkamhoz emelni. Ekkor ráeszméltem, hogy gyufám sincs, elvették tőlem.

Cellám rácsán át az őrre néztem. Ügyet sem vetett rám. Végtére is ki törődik egy senkivel, egy hullajelölttel?

Spanyolul kiszóltam neki: – Nem tudna tüzet adni, kérem? Felém pillantott, vállat vont, és odajött, hogy meggyújtsa a cigarettámat. Eközben a tekintetünk óhatatlanul találkozott. Ebben a pillanatban elmosolyodtam. Nem tudom miért tettem. Talán az idegességem miatt, talán azért, mert amikor testközelbe kerülünk valakivel, nehéz megállni a mosolygást. Akárhogy is, mosolyogtam.

Ebben a másodpercben mintha egy szikra húzott volna ívet a két szív, a két emberi lélek között. Nyilván önkéntelenül az őr is viszonozta mosolyomat a rácson túlról.

Már felparázslott a cigarettám, de ő ott maradt a közelemben, egyenesen a szemembe nézett, és egyre mosolygott.

Én is tovább mosolyogtam, most már abban a tudatban, hogy nem egyszerűen egy börtönőrt, hanem egy embert látok magam előtt. A tekintete mintha új távlatokat nyert volna.

– Van gyermeke? – kérdezte.

– Igen, nézze! – vettem elő a tárcámat, és idegesen kotorásztam benne a családi fotók után. Ő is előhúzta gyerekei képét, és arról beszélt, milyen jövőt tervez nekik. A szemem megtelt könnyel. Elmondtam neki mennyire félek, hogy nem láthatom többé viszont a családomat, nem láthatom felnőni a gyermekeimet. Az ő szemébe is könnyek szöktek.

Hirtelen egy szó nélkül kinyitotta a zárka ajtaját, és némán kiengedett. Nesztelenül kivezetett az épületből, és a kertek alatt kikísért a városból. A település szélén elengedett, s továbbra is szótlanul, sarkon fordult és otthagyott.

Egy mosoly mentette meg az életemet.”

2.5. Kérdések az evangéliumhoz

– A szeretet teszi az ember személyiségét teljessé, éretté. Melyek azok a területek, ahol növekednem és fejlődnöm kell e teljesség felé?

3. Oratio – imádság

A szentmise első könyörgése

Mindenható Istenünk, segíts, hogy törvényedet mindenkor szem előtt tartsuk, akaratodat pedig szóval és tettel meg is valósítsuk. A mi Urunk, Jézus Krisztus, a te Fiad által, aki veled él és uralkodik a Szentlélekkel egységben, Isten mindörökkön örökké. Ámen.

Assisi Szent Ferenc Betegápoló Nővéreinek imádsága

Mennyei Atyánk! Köszönjük, hogy gyermekeid lehetünk. Köszönjük, hogy fiad, Jézus által olyan tökéletességre hívsz, amire mi legmerészebb vágyainkban sem gondolhatnánk. Jézus, köszönjük a megváltás kimondhatatlanul nagy ajándékát, amivel felszabadítasz minket az eredeti bűn hatásai alól. Szentlélek Isten kérünk, segíts, hogy élni tudjunk ezzel a szabadsággal, és átélhessük annak örömét, hogy nem vagyunk már kiszolgáltatva saját ösztönös reakcióinknak, hanem önmagunkat felülmúlva, nagylelkűen gyakorolhatjuk a szeretetet olyan helyzetekben is, ahol sebzett emberi természetünk másként reagálna. Add kérünk, hogy az ellenségszeretetre úgy tekintsünk, mint kereszténységünk összetéveszthetetlen ismertető jelére és a Hozzád való tartozás legbiztosabb garanciájára. Ámen

4. Contemplatio – szemlélődés

Imádkozzatok üldözőitekért! (Mt 5,38-48)

(Forrás: pixabay)

5. Condivisio – megosztás

Örömhír megfogalmazása: Nekem ebben a szakaszban az az örömhírem, hogy...

– a szeretet kitartó és bátor gesztusai által a mennyei Atyához válhatok egyre jobban hasonlóvá.

6. Actio – tettekre váltás

Tanúságtétel megfogalmazása: Az evangéliumi szakasz arra ösztönöz, hogy…

– higgyem szilárdan, hogy a jó legyőzte a rosszat: Jézus Krisztus végérvényesen győzött a Gonosz hatalma fölött. A rosszal szemben minden megnyilvánulásomban éljek és cselekedjek ennek a reménynek a fényében!

Impresszum

A Lectio divina segédanyag kiadványok elsődleges célja, hogy az imádságos bibliaolvasáshoz támpontokat adjanak.
A segédanyagok felépítése a lectio divina módszer szerinti felosztást követi, egy kötetbe gyűjtve össze a bibliai szöveg megismerését segítő dokumentumok egy válogatását az evangéliumok római katolikus liturgia szerinti szakaszaihoz.

Lectio divina segédanyag, Évközi 7. vasárnap („A” év)

Borítófotó © Pixabay

A Biblia szövegének fordításait a következő forrásokból vettük át:

– liturgikus szöveg: igenaptar.katolikus.hu (utolsó letöltés 2020. szeptember 18.)

– a görög szöveget az SBLGNT (utolsó letöltés 2020. május 11.)

– latin fordítás: Vatikán online archívuma (utolsó letöltés 2020. május 14.)

– további magyar fordítások: szentiras.hu (utolsó letöltés 2020. május 12.)

Alexandriai Szent Athanasziosz gondolatait Baán István fordította

Katolikus Egyház Katekizmusa: archiv.katolikus.hu/kek (utolsó letöltés 2020. május 15.)

Pápai gondolatok: regi.katolikus.hu (utolsó letöltés 2020. szeptember 14.)

József Attila: Tudod, hogy nincs bocsánat – https://mek.oszk.hu/05500/05570/html/jozsef_attila0037.html

Ady Endre: Jobb nem vagyok... – https://www.eternus.hu/vers/6054

A mosoly – https://www.szekesegyhazi-plebania.hu/l/a-mosoly/

A Lectio divina segédanyag összeállításában a lectio divina munkacsoport működött közre, melynek vezetője Nyúl Viktor, egykori és jelenlegi tagjai pedig: Asztalos Gábor Tamás, Asztalos Lívia, Csonka Laura, Endrédi Melinda, Geiszelhardt Sára, Görföl Tibor, Haász Rebeka Anna, Fazekas Zsófia, Hegyi László, Járai Ferenc, Máté Mária Magdolna Teréz nővér, Mohay Réka, Molnár Dzsenifer, Nyúlné Révfalvi Ildikó, Rácz Dávid, Rácz Édua Anna, Révai László, Roszkopf Rita, Sárszegi Judit, Szabóné Nagy Katalin, Szily Boglárka, Vermes Nikolett.

Ezen kiadvány tartalma szerzői jogi védelem alatt áll. A szerzői jogok tulajdonosai a fentebb említett esetekben az ott megjelölt jogtulajdonosok, külön meg nem jelölt esetekben a Pécsi Egyházmegye. Hitbuzgalmi és lelkipásztori célra a kiadvány anyaga szabadon felhasználható.

Kiadja a Pécsi Egyházmegye, 2023

7621 Pécs, Dóm tér 2.

E-levélcím: lectio.divina@pecs.egyhazmegye.hu

Honlap: lectiodivina.hu

Verziószám: 1.03